![Vse o vseh rastlinah Seznam forumov](./images/logos/rastline.4.1259049899.jpg) |
Vse o vseh rastlinah Za nas z zelenimi prsti ...
|
Poglej prejšnjo temo :: Poglej naslednjo temo |
Avtor |
Sporočilo |
Naala
Pridružen/-a: 21.10. 2009, 18:38 Prispevkov: 34 Kraj: Kamnik
|
Objavljeno: 30 Okt 2009 03:47 Naslov sporočila: Dodatki za zemljo? |
|
|
Sicer nekaj že vem o vseh teh dodatkih ampak imam pa še nekaj vprašanj, če bi mi kdo pomagal odgovoriti ker me res zanima.
ŠOTA in ŠOTNI MAH
Zanima me kaka je razlika med belo in črno šoto. Ali je katera manj kisla? Ker razmišljam da bi bilo fajn vmešati šoto v vrtno zemljo da se zrahlja, ampak potem bi mogla dodati tudi nekaj da izenači Ph, recimo pepel ki ga ravno imam. Kako se ga pa dozira? Baje ga je hitro preveč.
Povsod po internetu berem da je substrat iz šote, peska in gline najboljši za sadike in potaknjence, ampak a ni to (spet) prekislo? Saj enim pa ja ne paše kislo...
Ali se šotni mah uporablja isto kot šota?
PESEK
V Baumaxu sem kupila vrečo kremenčevega peska (pesek za malto ipd) ker sem mislila da bi bil dober za poroznost. Ampak je granulacija 0 - 4 mm zato je veliko prahu. A je to še vedno v redu ali bi bilo bolje najti malo večjega in kje? Tudi sem ga probala sprati pod vodo in se je na vrhu naredila črna pena, a je to kaj škodljivega (Sicer na vreči piše da je bil spran)?
GLINA
Glinene zemlje nihče ne mara ampak glina je pa ful dobra za zemljo... Kakšna glina pa je to ki jo mešajo v substrate? Kje jo pa dobiš?
No, potem me pa še zanima, če kdo ve, kje se pri nas dobi:
- Kokosova vlakna !
- Stiropor (kroglice)
- Hygromull (a je to podobno stiroporju?)
- Perlit, Vermikulit in ostalo na -lit (ha ha)
- Pepel - zakaj se uporablja (razen dvigovanja Ph)
- Oglje - ali je to kupljeno oglje za žare ali kakšno posebno?
- Lubje pinije - baje super za sajenje v lončke?
Ali je še kakšen dodatek za zemljo (za izboljšanje vrtne zemlje ali kot mešanica za substrat) vreden omembe?
Če pa kdo ve angleški besedi za pepel in oglje pa tudi prosim če pove, da lahko po internetu poiščem več informacij.
Hvala! |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
muha
Pridružen/-a: 29.11. 2007, 15:47 Prispevkov: 10107
|
Objavljeno: 30 Okt 2009 06:21 Naslov sporočila: |
|
|
Naala, dobra vprašanja. Še sama bom vesela odgovorov, ker mi tudi ni vse jasno.
Imam pa eno informacijo, ki paše sem: za mehke potaknjence mešam v razmerju 50:50 dobro zemljo za lončnice in palmino šoto. Dobiš jo briketirano (kot majhne opeke). Ne povsod, pri Merkurju pa skoraj zagotovo. Naj bi bila nevtralna. Za olesenele potaknjence pa dodam še malo mivke ali drobnega peska.
Okrog ostale šote mi tudi ni vse jasno. Ali vsebuje kakšna šota gnojilo že v naravi? Pamet mi pravi, da najbrž res. Za mesojedke sem iskala manjše pakiranje bele šote čisto brez gnojil . Našla 5 kg ampak piše, da vsebuje cca 3,5 % gnojil. Ne vem, zakaj bi v šoto sploh dodajali gnojila, saj ga lahko doda vsak sam. Ali ste tisti, ki ste kdaj kupili belo šoto v ta veliki bali, pogledali, kaj piše tam? |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
zuf
Pridružen/-a: 05.01. 2008, 01:52 Prispevkov: 2449 Kraj: Vitanje in Litija
|
Objavljeno: 30 Okt 2009 11:12 Naslov sporočila: |
|
|
Žal ti za pesek in šoto ne morem nič kaj konkretno odgovoriti. Lahko ti samo povem, da je za šoto zelo dobra alternativa listna šota, ki jo najdeš v gozdu pod plastjo listja in nad plastjo zemlje. Delno razgrajeno listje torej. Pa še zastojn je.
Pesek. Če bi jaz dodajal bi dodal kakšne manjše in večje kamenčke iz rek in potokov. Tisti ovalni. V kupljene zadeve pa ne zaupam.
Za potakjence in sadike je meni najboljši substrat iz listne šote, malo vrtne zemlje ali gline, ter kompost.
Glina, super ja. Predvsem za porazdelitev in zadrževanje vlage. Jaz dodam koščke gline, tam nekje centimer velike v substrat. Glinena zemlja je pa čisto nekaj drugega, ker če maš samo glino oz ilovico zna bit kar zanimivo. za te koške jaz uporabljam kar ilovico, tisto res glineno. Kje bi se pa kupila pa ne vem. Probaj pri kakšnih lončarjih.
Kokosovo šoto najdeš tudi pod imenom palmova/palmina šota. Jaz sem jo kupoval v kalii. Zdaj je ne uporabljam več. Transport je zanimiva zadeva.
Vermakulit tudi v kalii.
Pepel je zelo bogat s kalijem, ki je pomemben za tvorbo plodov, posebej rade ga imajo stročnice, kot so fižol itd. Kalij je tudi zelo pomemben za zdravje rastlin.
Oglje lahko narediš sama. Lahko ga tudi kupiš, kupi čim bolj preverjen vir. Ja, tisti za žar je primeren.
Sam sem zemljo izboljšal z malo oglja, veliko svežega organskega materiala, kompost, koščki gline (če je zemlja že ilovnata ni potrebno dodajat). |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
mfranc
Pridružen/-a: 02.05. 2008, 20:00 Prispevkov: 4489 Kraj: Ljubljana
|
Objavljeno: 30 Okt 2009 18:41 Naslov sporočila: Re: Dodatki za zemljo? |
|
|
Bela šota, Baltiška, Ruska itd, je najbolj nevtralna zadeva, kar jih je mogoče dobiti - v smislu da ne vsebuje mikro in makro elementov, gnojil.
V kolikor to ima, mora biti navedeno; ponavadi se imenuje "gnojilna šota", za to uporabljajo večinoma črno šoto.
Črna šota je po izvoru starejša od bele, z višjim pH. Na konjski noht ; bela šota 3 - 4 pH, črna šota 4 - 6 pH.
Vsekakor je bela šota bolj univerzalna in uporabna.
Če razmišljaš o šoti, k njej vsekakor pašejo peski na bazi apnenca, za dvig pH.
Kremenčev pesek v manjših količinah dodajam k šoti za Am. borovnice - da ne pokvarim pH.
V substrate največkrat mešajo kamnine/gline zeolit in bentonit, na Googlu najdeš firme, ki to prodajajo v vrečah.
Zelo veliko dodatkov, ki jih navajaš, se dobi v firmi Cvetlice Dornig, Črna vas - če ti je Ljubljana seveda blizu
Za bolj točne "recepte" pa bi morala navesti več "input" podatkov; kakšno zemljo imaš, in kakšne rastline imaš v mislih.... _________________ mfranc |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
franc
Pridružen/-a: 18.04. 2008, 17:38 Prispevkov: 1939 Kraj: Maribor
|
Objavljeno: 30 Okt 2009 19:03 Naslov sporočila: |
|
|
Letos sem prvič kupil kameno moko, po reklami sodeč naj bi precej izboljšala zemljo. Ima kgo izkušnje? _________________ Narava vedno najde pot |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
mfranc
Pridružen/-a: 02.05. 2008, 20:00 Prispevkov: 4489 Kraj: Ljubljana
|
Objavljeno: 30 Okt 2009 22:10 Naslov sporočila: |
|
|
franc, ne vem katero imaš, vendar nobena ne škodi , če jo boš uporabljal po navodilih. Pravzaprav so res koristne, dolgoročno zdravijo in izboljšujejo zemljo.
Poleg tega biovrtnarji prisegajo na uporabo kamninskih mok proti ušem (zapraševanje), proti polžem (čeprav so se meni polži izkazali, da jih nič ne ustavi na poti do priboljška), pa kot preprečevanje uhajanja dušika iz dušičnih gnojil, pa proti raznemu smradu (organsko razkrajanje), itd.
Obstojajo celo uradno "požegnani" rezultati o zaščiti rastlin pred raznimi boleznimi z kamninskimi/kamenimi mokami.
http://www.montana-zalec.si/?viewPage=12
LP _________________ mfranc |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
zuf
Pridružen/-a: 05.01. 2008, 01:52 Prispevkov: 2449 Kraj: Vitanje in Litija
|
Objavljeno: 31 Okt 2009 17:34 Naslov sporočila: |
|
|
ah, skoraj bi pozabil na krtine, super stvar. |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
tinko Vedno v gibanju - leteči vrtnar
![](images/avatars/rastline/4863067104b77f067498e1.gif)
Pridružen/-a: 04.12. 2007, 12:40 Prispevkov: 2234 Kraj: Rovte, Šentjernej, Strunjan
|
Objavljeno: 01 Nov 2009 23:30 Naslov sporočila: |
|
|
Pesek ponavadi uporabljam iz takega peskokopa, ki se sam drobi, brez večjega miniranja. Drži veliko vlage, relativno hitro razpada še na manjše kose. Na takem grušču rada raste gozdna jagoda, brez večjih dodatkov zemlje (moja opazovanja v naravi). Alojz |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
Naala
Pridružen/-a: 21.10. 2009, 18:38 Prispevkov: 34 Kraj: Kamnik
|
Objavljeno: 02 Nov 2009 19:21 Naslov sporočila: |
|
|
muha - jaz sem kupila 10 L bele šote v kmetijski zadrugi, od Biobrazde in piše da ima Ph 3,5 - 4 in nobenih dodatkov. Taka rumena vrečka.
Super hvala za recept za potaknjence, zdaj mi je jasno da je ta palmina šota to kar jaz iščem kot kokosovo šoto.
zuf - nisem vedela da je palmova šota v bistvu kokosova šota! Če ti ni odveč, a bi povedal zakaj je ti ne uporabljaš - a je kaj narobe?
A listna šota je tisto kar sem jaz nabrala pod smrekami, na pol razpadlo listje in iglice ipd? V to sem posadila azaleje in hortenzijo in jim je super.
Aja, ti za glino nabereš kar ilovico, me zanima če je to kar imam jaz v spodnji plasti zemlje tudi glina, ker so taki koščki ki se zelo skupaj držijo in če so vlažni sploh ne grejo narazen ampak se kar cmokajo med prsti kot plastelin?
mfranc - bela šota ima nižji Ph, kako je pol bolj univerzalna če pa malo rastlin rabi tak Ph? Ravno to me najbolj mede, glede na to da ima črna šota Ph do 6, bi mislila da je boljša za splošno rabo. Ali je še kaka druga pomembna razlika med belo in črno šoto zaradi katere je bela boljša?
V bistvu moraš vedno kadar uporabljaš šoto dodati nekaj kar bo zvišalo Ph? Apnenčeve peske kot si rekel, ali pa pepel kot sem nekje brala. Kako pa veš kakšno razmerje? A pri nas delajo teste zemlje?
Pa super da vem za Cvetlice Dornig, bom šla pogledat.
tinko - kje pa najdeš peskokop? A je kakšen blizu Lj (ta tvoj mogoče)?
- Kamninska moka - a to je v prah zmlet kamen ali so delci malo večji? Iz katerega kamna pa je?
Ker zraven kupljenega kremenčevega peska je tudi dosti v prah zmletih delcev, a je to isto?
- Pa krtine - na sosednjem travniku jih je veliko ampak ker je bilo poleti polno plesni po travi me skrbi da bi si okužila zemljo, a se to sploh prenaša (kaj pa druge bolezni)? Za kaj je sploh dobra ta zemlja iz krtin?
A kdo uporablja šotni mah (Spagnum peat moss)? Ker baje da je super stvar ampak ne štekam razlike med tem in šoto. Mislim da so večji delci in sprejme več vode in je bolj zračno?
Pa ful hvala za vse odgovore!!! |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
mfranc
Pridružen/-a: 02.05. 2008, 20:00 Prispevkov: 4489 Kraj: Ljubljana
|
Objavljeno: 02 Nov 2009 21:50 Naslov sporočila: |
|
|
Bela šota je zanimiva in uporabna zato, ker je popolnoma čista, mrtva, sterilna organska masa iz raznih rastlin, ki so so ohranile v:
1. brezzračnem okolju
2. kislem okolju
V praksi so v šotiščih našli več tisočletij stare mumije, ohranjene bolj kot npr. tehnološko preparirane egipčanske mumije.
V beli šoti so lepo ohranjene in vidne rastline, iz katerih je šota nastala.
Črna šota je že deloma preperela, homogenizirana, z do 10 % anorganskega materiala, pepela, ogljika. Seveda je tudi lepo uporabna, tam, kjer se ne zahteva nizek pH.
Bela šota pa je nepopisan bel list , z možnostjo predelave v katerokoli gnojilo. Obstoja veliko receptov za izdelavo raznih šotnih pripravkov, vendar ne vem če se to splača početi, saj je kupljena šota kar draga, specialnih substratov pa je dovolj na tržišču. Sam bom (če bo vreme) porabil dve bale bele šote za posaditev dveh novih ameriških borovnic.
Za dvig pH iz cca 3 na 7, zadošča nekih 10 kil kamninske moke za eno veliko balo šote.
Specialno šotnega mahu nikoli nisem rabil, kupoval, vem pa da veliko šote bazira na mahu, pa še prirast je baje kar velik, hiter. Za razliko npr. šote iz vresja. _________________ mfranc |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
muha
Pridružen/-a: 29.11. 2007, 15:47 Prispevkov: 10107
|
Objavljeno: 02 Nov 2009 22:01 Naslov sporočila: |
|
|
Naala, vmes sem našla tudi to rumeno vrečko z belo šoto od biobrazde, ampak tudi na tej piše, da ima skupno 0,4 % dušika . Izgleda, da čistejše sploh ni ![Question](images/smiles/icon_question.gif) |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
Naala
Pridružen/-a: 21.10. 2009, 18:38 Prispevkov: 34 Kraj: Kamnik
|
Objavljeno: 02 Nov 2009 23:38 Naslov sporočila: |
|
|
Aja, pa res, sem prej gledala za pH pa sploh nisem bila pozorna. Saj v bistvu sploh ne vem za kaj je dušik. Ampak sigurno je ta dušik že originalno tam in ni bil dodan, ker če ne ga bi bilo več in bi bilo še kaj drugega. Če je to res, verjetno šota z nič dušika ne obstaja? Jaz sem pa mislila da je šota čisto brez česarkoli, čeprav je tudi 0,5% zelo malo. |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
tinko Vedno v gibanju - leteči vrtnar
![](images/avatars/rastline/4863067104b77f067498e1.gif)
Pridružen/-a: 04.12. 2007, 12:40 Prispevkov: 2234 Kraj: Rovte, Šentjernej, Strunjan
|
Objavljeno: 03 Nov 2009 01:36 Naslov sporočila: |
|
|
Mogoče je tisti peskokop blizu Kamnika, ki ga sanirajo in zasajajo z rakitovcem, tudi v redu. |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
mfranc
Pridružen/-a: 02.05. 2008, 20:00 Prispevkov: 4489 Kraj: Ljubljana
|
Objavljeno: 03 Nov 2009 11:20 Naslov sporočila: |
|
|
0,3 - 0,5 % N, dušika res ni omembe vredno. V gnojilnih mešanicah, organskih ali anorganskih, količina dušika v raznoraznih (topnih) oblikah variira od nekje 5%, za recimo založno gnojenje, mešanice za sadno drevje, itd; do 20% za rastline, kjer je poudarek na rasti listja, npr. za okrasne trate.
tule npr. NPK - makroelementov sploh ne omenjajo....
SLL form REKORD a peat harvesting company from Ukraine offers white peat in Big-Bales
Moisture 50-55 %
рН 3.6 - 4, 6 %
Ashes 4, 64%
Organic matter 95, 14%
Degree of decomposition 16, 8
Water holding capacity 680%
Caesium - 137(radioactivity) 44-46
Dry bulk density (gl) 0.80
Na (mgl) 8
Ca (mgl) 1
Mg (mgl) < 1
B-Bo3 (mgl) 0.27
Cl (mgl) 3.28
Fe (mgl) 0.40
Cu (mgl) < 0.07
Zn (mgl) < 0.07
Mn (mgl) <0.02
tule navajajo 30 mg/l dušika, to je 0,003 %, v 250 litrski bali je to 7,5 g
- da se jim ljubi.....
BRILL White-peat offers the following advantages:
Composition: 100 % white peat (H3 - H5)
Structure: fine - medium
Physical values:
Organic mass: ca. 97%
Water capacity: ca. 900 g/100g org. mass
Decomposition: H3 - H5 (acc. to Post)
Chemical values: pH-value (CaCl2): < 4,0
(according to LUFA*) Salt content: < 0,4 g/l
Nitrogen, N: < 30 mg/l
Phosphorus, P2O5: < 50 mg/l
Potassium, K2O: < 40 mg/l _________________ mfranc |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
muha
Pridružen/-a: 29.11. 2007, 15:47 Prispevkov: 10107
|
Objavljeno: 03 Nov 2009 12:38 Naslov sporočila: |
|
|
mfranc, si me pomiril. Saj ne bi delala panike, pa vsi pri mesojedkah poudarjajo NIČ gnojil. Kaj pa, če v vodo pade muha in se razkroji? Pa saj tudi v šoto pade kak insekt, pa odmrle mesojedke se razkrajajo, ampak dokler nimam lastnih izkušenj se tudi na zdravo pamet ne upam stoodstotno nasloniti.
Bojo morale biti spomladi kar s tole Biobrazdino šoto zadovoljne . |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
mfranc
Pridružen/-a: 02.05. 2008, 20:00 Prispevkov: 4489 Kraj: Ljubljana
|
Objavljeno: 03 Nov 2009 13:24 Naslov sporočila: |
|
|
Hm, če pravijo NIČ gnojil, potem je 0,4 % neskončno preveč! .
Se hecam , mesojedk ne gojim , tistih 0,4% verjetno ni problem, je sigurno hujše če vanjo pade muha, sploh ker so muhe zelo različne . Osebno bi za boljši spanec vzel balico čisto ta prave baltiške bele šote....
Iz podatkov, ki sem jih dal zgoraj, se tudi lepo vidi zakaj je baltiška (Ruska, Finska, Latvijska, itd) šota najbolj zaželjena;
je najbolj čista, z največ organske snovi in največjo sposobnostjo absorbcije vode:
ukrajinska 6,8 x teža šote; baltiška 9 kratna količina vode na lastno težo. _________________ mfranc |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
muha
Pridružen/-a: 29.11. 2007, 15:47 Prispevkov: 10107
|
Objavljeno: 03 Nov 2009 13:37 Naslov sporočila: |
|
|
Ja, saj na Biobrazdini piše, da je bela baltiška. Po moje so ta veliko sam razsuli po manjših vrečah. 250 litrov zaradi 3 teglcov ne grem kupit - kar bo, pa bo . |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
mfranc
Pridružen/-a: 02.05. 2008, 20:00 Prispevkov: 4489 Kraj: Ljubljana
|
Objavljeno: 03 Nov 2009 13:46 Naslov sporočila: |
|
|
Jim čva verjet na besedo?
Verjamem, da je zaprmej čisto dobra, dobi pa se original baltiška v manjših bal(ic)ah, se mi zdi da 50 litrov . Samo ne vem kdaj in kje, ker za svoj grunt kupujem samo največje.... (250 l, profoti vrtnarji imajo tudi zelooo večje) _________________ mfranc |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
zuf
Pridružen/-a: 05.01. 2008, 01:52 Prispevkov: 2449 Kraj: Vitanje in Litija
|
Objavljeno: 06 Nov 2009 17:28 Naslov sporočila: |
|
|
Ne vem, če je to isto, palmova in kokosova. vem le to, da je zelo podobna stvar glede na to kako se uporablja itd.
Uporabljam je zato ne, ker sem z letošnjo pomladjo prešaltal na uporabo stvari, ki so mi dane v naravi, bližnji okolici. Nič več nočem kupovati itd. Razlogov za to je veliko.
Drugače je pa palmina šota super stvar!
Listna šota je sicer ponavadi samo na pol razpadlo listje. Preveč iglic ne sme biti, sploh pri rastlinah, ki so občutljive na kislo zemljo.
Tisto plastelinasto plast, ki jo omenjaš je najbrž ilovica. za v lonce je super, če jo oblikuješ v koščke ali krogljice, kar pač pride in jo posušiš, potem pa dodaš zraven substrata. Odlično za porazdelitev in zadrževanje vlage. Pa tudi odlični gostitelj za mikroogrganizme, ki tvorijo celoto v zemlji.
Kamena moka se dobi pod imenom kalcivit. Najboljša je zmleta, sicer pa ne vem, če se dobi v kakšni drugi obliki. Vsebuje večinoma kalcijev karbonat, ki pa je sestavni del apnenca npr. Tudi drugi kamni ga vsebujejo, za kremen ne vem, ampak mislim, da ne.
Krtinespet po malem lahko dodaš zraven substrata zaradi živosti in pa seveda dobreega zadrževanja in razporejanja vlage. Je pa spet odvisno kje, kako in kakšne rastline. Jaz jo pač vidim, kot zelo dobro zemljo tako glede strukture kot vse drugo. Za bolezni ti ne bi znal reči.
Lepo se mejte vsu skupaj, upam, da uživate v teh deževnih dneh. Lp |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
Naala
Pridružen/-a: 21.10. 2009, 18:38 Prispevkov: 34 Kraj: Kamnik
|
Objavljeno: 09 Nov 2009 23:04 Naslov sporočila: |
|
|
Ua, ful hvala Zuf za tele odgovore, čisto vse mi bo prav prišlo!
Sploh dobro da zdaj vem kaj je listna šota ker itak sem že od poletja čakala jesen da grem k mami nabirat odpadlo listje in naredim kompost. Bom pa še malo pobrskala da najdem tudi te, že bolj razpadle liste.
Sem pa tudi prav vesela da vem da je tisti plastelin uporaben, ker ga imam v spodnji plasti kar precej pomešanega s kamni in sem vedno mislila da je to čisto neuporabna zemlja. Torej, naj kar bo tam, vsaj vlago zadržuje poleti čeprav ko dežuje to ni fajn, ampak če se je narava znašla preden sem jaz prišla, se bo pa tudi zdaj. Bom jo pa sprobala za substrate kot si rekel.
Pa še nekaj me zanima, začela sem mešati pesek v zemljo ko sadim rastline (predsem za sivke), pol sem pa brala da samo v sadilne jame mešati ni dobro ker je prehod med mešanico in navadno zemljo zelo neprijeten za rastline. A je kdo od vas že vnašal pesek in kako je to naredil? Pa kakšne količine, ker če ga je premalo deluje kot vezivo in je zemlja trda kot beton in nepropustna. Ali ga je lahko preveč? Pa najpomembnejše, ali bi ga bilo smotrno potresti kot mulč in pustiti da se s časom sam prebije v globine?
Tudi jaz želim vsem lepe deževne dni, čeprav meni gre ta dež že prav na živce ker imam še toliko za naredit, pa lahko samo upam da ne bo prepozno. |
|
Nazaj na vrh |
|
![](templates/Acid/images/spacer.gif) |
|
|
Ne, ne moreš dodajati novih tem v tem forumu Ne, ne moreš odgovarjati na teme v tem forumu Ne, ne moreš urejati svojih prispevkov v tem forumu Ne, ne moreš brisati svojih prispevkov v tem forumu Ne ne moreš glasovati v anketi v tem forumu
|
|